Nes jinai – jo žmogus. Ne tam, kad jis ją pasisavintų. O tam, kad sutiktų ją su meile.
Ruta ir Gormas. Ji – pripažinta pasaulinio garso dailininkė, užaugusi neturtingoje šeimoje, vienoje iš Šiaurės Norvegijos priekrantės salų. Jis – iš to paties krašto kilęs pasiturinčio prekybininko sūnus. Atsitiktinis susitikimas vaikystėje abiem paliko neišdildomą pėdsaką. Ruta ir Gormas buvo skirti vienas kitam, bet per daugybę metų įvykę šeši susitikimai nepasirodė lemtingi.
Septintas susitikimas viską pakeitė. Subrendę, išgyvenę skyrybas, naujas pradžias ir nuviliančias pabaigas – jie pagaliau surado vienas kitą.
„Mano žmogus“ pasakoja bendrą Rutos ir Gormo istoriją: kalba apie Rutos santykį su tapyba ir pripažinimu, apie Gormo pastangas išsivaduoti iš verslininko rutinos ir pasiryžus drąsiems pokyčiams susikurti prasmingesnį gyvenimą.
„Mano žmogus“ – nuostabus ir ambicingas romanas apie bekompromisį meną ir brandžią meilę. Perskaitysite jį vienu prisėdimu.“
Jyllands-Posten
TIKIU, KAD KUO ŽMOGAUS GYVENIMAS SUDĖTINGESNIS, TUO DAUGIAU ŠIS IŠ JO GALI PASIIMTI IR DUOTI KITIEMS.
Ši knyga tarsi pokalbis. Terapinis pokalbis tarp dviejų lyg ir nepažįstamų, tačiau kartu žmogiškojo nežinojimo ir kasdieniškų atradimų kelyje esančių žmonių.
Šįkart žurnalistė Dalia Musteikytė gerokai išplečia savo darbo ribas, kiekvienas klausimas jai itin artimas, asmeniškas, jautrus, o jo atsakymas reikšmingas, projektuojantis būsimus sprendimus. Skaitytojas tuose klausimuose gali atrasti savo mintį, pamąstymą, svarstymą, galiausiai ir atsakymą.
„Žurnalistui įprasta kalbinti žmones apie juos pačius, o čia teko atlikti emocinę savireviziją ir daug ką traukti iš savęs – nuoskaudas, patirtis, dvejones. Žinojau, jei nebūsiu atvira, nesulauksiu atvirumo ir iš Beno, pokalbis bus drungnas. „Abipusė terapija čia mums išeina“, – kartą parašė jis, pridėjęs šypsenėlių. Taip darsyk buvau paskatinta klausinėti toliau.“ – Dalia Musteikytė
Kitas pokalbio dalyvis – kunigas Benas Lyris atskleidžia visą savo žmogiškąjį tikėjimu paremtą žinojimą, perleisdamas jį per asmeninius patyrimus, išgyvenimus, dabarties jausmus.
„Tikiu, kad skaitydami šią knygą žmonės bus palytėti paties Dievo artumo. Turbūt negalime visi būti labai dieviški, labai šventi, bet visi galime būti žmogiški. Tegul mūsų knygos puslapiai, mano, jūsų knygos puslapiai, mūsų žmogiškumas kiekvieną priartina prie jo paties širdies pasaulio. Linkiu, kad tame širdies pasaulio kampelyje jis sutiktų Dievo veikimą – veikimą to, kuris ateina, apsigyvena, myli, apkabina ir gydo.“ – Benas Lyris
„Nėra stebuklingos tabletės žmogaus tikėjimui, laimei, kaip tik pasitikėti Dievu, padaryti jam vietos. Ir Dievas nėra tas, kuris sutvarko žmogaus gyvenimą be jo paties pastangų. Dievas, pasikartosiu, yra gyvenimo bendradarbis, palydintis, einantis, saugantis, apkabinantis, padrąsinantis. Svarbiausia – nusidėjus ir silpnumo akimirką ne nuteisiantis, bet keliantis ir gydantis. Kristus sako: „Aš atėjau, kad žmonės turėtų gyvenimą, kad apsčiai jo turėtų visose gyvenimo formose, visuose pavidaluose.“ Nesako: atėjau, kad žmonės egzistuotų, vegetuotų, būtų baudžiami, susargdinami, bet priešingai – kad būtų išgydyti. Kaip dažnai nerandame Dievo ir neturime šios malonės, nes ne visada esame atviri ir ne visada jo ieškome, tikime, kad viską apie jį žinome, kaip ir apie savo mylimuosius, su kuriais dažnai apsiprantame ir nematome buvimo kartu stebuklo.“
Skaitytojams nuo 14 metų
Sarah J. Maas „Vidurnakčio karūna“. Serijos „Stiklo sostas“ antra knyga.
Antroji kraują kaitinančios serijos „Stiklo sostas“ dalis „Vidurnakčio karūna“ skaitytojus grąžina į melo nualintą kraštą, kurį nuo pražūties gali išgelbėti tik jaunos merginos tiesa.
Žudikė Selena laimėjo žiaurų konkursą ir tapo karaliaus kovotoja. Tačiau ji toli gražu nėra ištikima karūnai. Selena žino, kad valdovas, kuriam ji tarnauja, yra blogio įsikūnijimas.
Mėginant įminti pilies paslaptis, nukenčia Selenos artimiausi ir brangiausi. Dabar niekas nėra apsaugotas nuo įtarimų – nei sosto įpėdinis Dorianas, nei sargybos vadas Čeolas, su kuriuo Selena sieja ypatingas ryšys, nei jos geriausia draugė, maištingoji užsienio princesė Nehemija.
Bet vieną klaikią naktį paslaptys, kurias jie visi saugo, nuveda į neapsakomą tragediją. Selenos pasauliui griūvant, ji priversta atsisakyti to, kas brangiausia, ir apsispręsti, kur slypi jos tikroji ištikimybė ir už ką ji pasirengusi kovoti.
Sarah J. Maas – amerikiečių autorė, išgarsėjusi kraują ir fantaziją kaitinančiomis fantastinėmis knygomis jaunimui. Dauguma jos knygų tapo tarptautiniais bestseleriais, ypač didelio skaitytojų dėmesio sulaukė serija „Dyglių ir rožių dvaras", dar žinoma „Užkerėto dvaro“ pavadinimu.
„Įspūdinga fantastinė istorija, į kurią pasinėrę skaitytojai nenorės jos palikti.“
Kirkus Reviews
Bookerio premijos ilgasis sąrašas
„New York Times“ šį kūrinį išrinko viena svarbiausių 2022 m. knygų.
„Protu nesuvokiamai genialus romanas.“ Hannah Kent
Nusprendžiau užrašyti viską, kas vyksta, nes turbūt jaučiuosi galinti atsidurti pavojuje.
Londonas, 1965 metai. Jauna moteris įsitikinusi, kad charizmatiškas psichoterapeutas Kolinsas Braitvaitas yra atsakingas už jos sesers savižudybę. Nusprendusi įminti sesers mirties paslaptį, ji susikuria alternatyvią tapatybę ir pati kreipiasi į gydytoją kaip klientė, o visus susitikimus kruopščiai fiksuoja užrašų knygelėse. Tačiau vis labiau įsitraukdama į psichoterapeuto siūlomą tamsų ir grėsmingą žaidimą moteris sutrinka, jai darosi vis sunkiau suvokti, kur realybė, o kur pramanas, kur jos tikrasis „aš“, o kur – susikurta asmenybė.
Romane „Pacientė“ autorius Graemeʼas Macrae Burnetas siūlo skaitytojams „pažaisti tikrovę“. Meistriškai pasinaudodamas metafikcijos stiliumi Burnetas parašė stulbinančią, kandaus humoro nestokojančią, originalią istoriją apie žmogaus psichiką ir išprotėjimą, apie asmens tapatybę ir pačios tiesos prigimtį.
Užburiantis naujas rimtosios grožinės literatūros kūrinys... Kupinas įtampos, tamsus ir genialiai sukonstruotas. Edmund Gordon, Sunday Times
Taip, pridūrė dar tvirčiau įsitikinęs, jeigu būčiau priverstas gelbėtis, pasirinkčiau Tasmaniją.
Naujausiame savo kūrinyje „Tasmanija“ Paolo Giordano, prestižinės italų literatūros premijos Strega laureatas, tarptautinio bestselerio „Pirminių skaičių vienatvė“ autorius, rašo apie mūsų dienų pasaulį ir jo ateitį. Tiksliau, apie pasaulį, kuris neturi ateities, kuriame sutrikusi ir įsibauginusi žmonija nebeišlaiko savo rankose kontrolės svertų, o visuotinis sąmyšis nuodija intymiausius žmonių jausmus ir griauna tarpusavio santykius.
Šis jautrus, gyvybingas ir šiuolaikiškas romanas turi autobiografinių rašytojo gyvenimo motyvų, bet jame kiekvienas gali atrasti save, nes visi mes ieškome savosios Tasmanijos: vietos, kur dar įmanoma išsigelbėti.
40-metis Paolas, atsisakęs karjeros fizikos mokslų srityje, pasirinkęs žurnalistiką ir susidomėjęs klimato kaitos problematika, jaučia, kad viskas aplinkui byra į šipulius. Jo santuoka su devyneriais metais vyresne Lorenca atsidūrė aklavietėje, jis neįsivaizduoju jųdviejų ateities, tačiau bijo apie tai net užsiminti. Krizė ištiko ir jo artimiausius draugus bei pažįstamus. Jaunystės laikų bičiulis Džulijus išsiskyrė su žmona ir neranda bendros kalbos su savo sūnumi, kunigas Karolis įsimylėjo dvidešimtmetę merginą ir suabejojo savo pašaukimu, intelektualus debesų tyrinėtojas Novelis įsivėlė į skandalų virtinę dėl lyčių lygybės moksliniame pasaulyje, prarado šeimą ir savo reputaciją.
Krizė purto ne tik pavienius žmones. Europos miestus drebina teroristiniai išpuoliai, horizonte švyti karų ir pasaulinių kataklizmų nuojauta. Paolas jaučia, kad bręsta globali visos planetos krizė. Bėgdamas nuo savęs ir savo sunkumų jis blaškosi po pasaulį, bet tik išdrįsęs atsiverti meilei ir skausmui, Paolas gali surasti savo išsigelbėjimo krantą. Savo Tasmaniją.
Paolo Giordano parašė originalų, susimąstyti skatinantį romaną apie pasaulį, kuriame gyvename. Jame paliečiama daug temų, kurios veikia mus visus. Tai tikra mūsų laikų istorija.
De Bezige Bij
Lyg ir eilinė kelionė į Daniją Dagnei tampa lemtinga kryžkele. Nedidukėje kavinėje netikėtai nugirsta melodija pažadina prisiminimus apie seniai matytą, lyg į vandenį prapuolusią draugę. Kur dabar Magna? Kaip susiklostė jos likimas? Kokie įvykiai privertė ją pasitraukti iš draugų ir artimųjų gyvenimo? Kas atsitiko Magnai, kol Dagnė, perspektyvi korėjiečių kalbos studentė, buvo išvykusi mokytis į Seulą?
Daugybę metų Dagnė gyveno uždariusi savo praeities duris. Tačiau galbūt atėjo metas jas atverti? Moteris ryžtasi atsisukti atgal, kad pagaliau išaiškėtų tiesa. Bet kad melodija suskambėtų kaip tuomet, reikalingi trys balsai. Ar pavyks Dagnei atrasti ryšį su savo jaunystės draugais? Ką likimas numatė trims kelis dešimtmečius nesimačiusiems ir gyvenimo vidurį įpusėjusiems žmonėms?
Irena Buivydaitė ir Jolita Herlyn, skaitomiausios lietuvių autorės bibliotekose, savo debiutiniame romane skaitytojams žada jautrią, netikėtą ir kartu, regis, labai atpažįstamą istoriją apie žmones ir jų santykius, draugystę ir baimę, kaltę ir atleidimą. Ir, žinoma, apie meilę, kuri nepaiso laiko ir erdvės ribų.
„Gyvenimas būtų per paprastas, jei jo dėsniai prilygtų daugybos lentelei: kartą išmokai atmintinai ir žygiuoji neklysdamas per dienas, mėnesius, metus... Ar tikrai mums patiktų toks gyvenimas? Ar vis dar galėtume save vadinti žmonėmis? Ar būtume tik dirbtinį intelektą turintys robotai žmogaus kūnais. Gyvenime būna visaip. Tuo jis ir įdomus, kad nežinai, kas tavęs laukia už kito posūkio.“
Viena sėkmingiausių knygų serijų literatūros istorijoje: visame pasaulyje parduota daugiau nei 50 milijonų egzempliorių.
Tai prasidėjo Škotijoje, senoviniame akmenų rate. Klerė Randal per jį pateko į 18 amžių, ten sutiko Džeimsą Freizerį ir karštai jį pamilo. Bet ji buvo priversta grįžti į 20 amžių, savo laiką, pagimdyti jųdviejų kūdikio. Po dvidešimties metų, užaugus dukteriai, Klerė vėl iškeliavo į praeitį ieškoti Džeimio. Šįkart jie išplaukia į Ameriką.
Jųdviejų duktė Briana, likusi dvidešimtame amžiuje archyvuose randa žinią apie tėvams gresiantį pavojų. Ieškodama motinos ir tikrojo tėvo, kurio nėra regėjusi, rizikuodama savo pačios laime, ji ryžtasi žengti į praeitį ir pamėginti pakeisti istoriją bei išgelbėti tėvus. Bet, patekus į laukinius tyrus, lemtingas susitikimas gali Brianą įkalinti praeityje visiems laikams... o gal ji įleis šaknis ten, kur ir turėtų būti, ten, kur jos širdies ir sielos vieta?
Diana Gabaldon (g. 1952) – „Svetimšalės“ serijos autorė. Jos knygos išleistos 42 šalyse 38 kalbomis. „Svetimšalės“ seriją sudaro 9 knygos. 2014 m. pagal jas pradėtas kurti televizijos serialas sulaukė didelio populiarumo.
2014 m. knyga „Rudens būgnai“ Lietuvoje buvo išleista dviem dalimis, pavadinimu „Svetimšalė. Rudens būgnai“, 7 ir 8 dalys.
„Pribloškiantis romanas!”
Wall Street Journal
„Nepamirštami veikėjai... gausybė istorinių faktų... Negalėjau atsiplėšti nuo romano“.
Cincinnati Post
Knygos apdovanojimai
1991 m. RITA Award (Amerikos romantinių rašytojų sąjungos (RWA) pagrindinis prizas – Metų knyga) už pirmą serijos knygą „Svetimšalė“.
„Anoniminių romantikų“ apdovanojimas (Romance Readers Anonymous Awards) 1996 m. už pirmą „Svetimšalės“ serijos knygą.
Pirmą vietą „New York Times“ bestselerių sąraše pasiekė visos 9 „Svetimšalės“ serijos knygos.
Apdovanojimai autorei
2022 m. „Didžiojo škoto“ prizas (Great Scot Award) Dianai Gabaldon, skirtas Nacionalinio Škotijos fondo Jungtinėse Valstijose (The National Trust for Scotland Foundation USA) už visą „Svetimšalės“ seriją ir jos sukeltą susidomėjimą Škotija.
TV serialas
Serialo „Svetimšalė“ (Outlander) premjera įvyko 2014 m. rugpjūtį. Per dešimt metų sukurti 7 sezonai sulaukė didžiulio populiarumo. 2024 arba 2025 m. pasirodysiantis aštuntasis sezonas bus paskutinis.
Visuotinio pripažinimo sulaukusių savo memuarų „Mano istorija“ tęsinyje buvusi JAV pirmoji ponia Michelle Obama dalijasi kasdienio gyvenimo išmintimi ir veiksmingomis strategijomis, padedančiomis šiais neramiais laikais neprarasti vilties ir išlaikyti dvasinę pusiausvyrą.
Michelle Obama pasakoja skaitytojams dar negirdėtas istorijas iš savo gyvenimo, pateikia vertingų įžvalgų apie permainas, iššūkius bei galią ir sako tikinti, kad skleisdami savo šviesą kitiems, galime atverti mus supančio pasaulio turtingumą ir neišnaudotas galimybes, atrasti gilesnių tiesų ir naujų pažangos kelių. Kalbėdama iš savo – motinos, dukters, žmonos, draugės ir pirmosios ponios – patirties, ji dalijasi savo įpročiais ir principais, įgytais ir susikurtais siekiant sėkmingai prisitaikyti prie permainų ir įveikti įvairias kliūtis.
Naujajame bestseleryje „Mūsų šviesoje“ autorė atvirai ir nuoširdžiai kalbasi su skaitytojais, nagrinėdama daugeliui iš mūsų aktualius klausimus: kaip susikurti sąžiningus ir tvarius santykius? Kaip žmonių skirtumuose rasti stiprybę ir bendrystę? Kokias priemones naudojame, kai imame abejoti savimi ir jaučiamės bejėgiai? Ką darome, kai ši našta mums ima atrodyti per sunki?
„Gebėdami atpažinti savo šviesą, randame galių ir ja naudotis“, – rašo Michelle Obama. „Mūsų šviesa“ – puikus įsimintinų istorijų ir išmintingų patarimų derinys, įkvepiantis skaitytojus tyrinėti savo gyvenimą, rasti jame glūdinčius džiaugsmo šaltinius ir šiame audringame pasaulyje kurti prasmingus tarpusavio ryšius.
Michelle Obama 2009–2017 m. buvo JAV pirmoji ponia. Baigusi Prinstono universitetą ir Harvardo teisės mokyklą, ponia Obama pradėjo dirbti teisininke Čikagos korporatyvinės teisės paslaugų įmonėje Sidley & Austin, kurioje susipažino su būsimu savo vyru Baracku Obama. Vėliau dirbo Čikagos mero kanceliarijoje, Čikagos universitete ir Čikagos universiteto Medicinos centre. Ponia Obama taip pat įkūrė Public Allies – ne pelno organizacijos, padedančios jaunuoliams planuoti karjerą viešajame sektoriuje – Čikagos padalinį. Ji – pasaulinio bestselerio „Mano istorija“ ir JAV bestseleriu tapusios knygos „Užauginta Amerikoje“ autorė. Dabar Obamos gyvena Vašingtone, jie turi dvi dukras – Malią ir Sashą.
Viena sėkmingiausių knygų serijų literatūros istorijoje: visame pasaulyje parduota daugiau nei 50 milijonų egzempliorių.
1746 metai, Džeimis sužeistas guli Kulodeno mūšio lauke. Jo laukia mirties bausmė. Bet jam nesvarbu, kas bus, nes viską nustelbia netekties skausmas. Klerė iškeliavo. Visiems laikams.
Klerė Freizer per akmenų ratą grįžta į XX amžių, nes pažadėjo Džeimiui apsaugoti dar negimusį jųdviejų kūdikį. Bet po 20 metų ją sukrečia netikėtai rasta žinia: Džeimis Freizeris nežuvo mūšio lauke, jis gyvas.
Kur jis dabar? Padedama savo suaugusios dukters Brianos, Klerė dar kartą žengia į paslaptingą akmenų ratą, pasiryžusi pavojingoje praeityje rasti vyrą, kuris yra didžioji jos gyvenimo meilė.
Diana Gabaldon (g. 1952) – „Svetimšalės“ serijos autorė. Jos knygos yra išleistos 42 šalyse 38 kalbomis. „Svetimšalės“ seriją sudaro 9 knygos. 2014 m. pagal jas pradėtas kurti televizijos serialas sulaukė didelio populiarumo.
2012 m. knyga „Keliautoja“ Lietuvoje buvo išleista dviem dalimis, pavadinimu „Svetimšalė. Sugrįžimas“, 5 ir 6 dalys.
„Nepaprastai įdomus, intriguojantis... tikras triumfas... nuostabi istorinio romano rašytoja.“
Publishers Weekly
Knygos apdovanojimai
1991 m. RITA Award (Amerikos romantinių rašytojų sąjungos (RWA) pagrindinis prizas – Metų knyga) už pirmą serijos knygą „Svetimšalė“.
„Anoniminių romantikų“ apdovanojimas (Romance Readers Anonymous Awards) 1996 m. už pirmą „Svetimšalės“ serijos knygą.
Pirmą vietą „New York Times“ bestselerių sąraše pasiekė visos 9 „Svetimšalės“ serijos knygos.
Apdovanojimai autorei
2022 m. „Didžiojo škoto“ prizas (Great Scot Award) Dianai Gabaldon, skirtas Nacionalinio Škotijos fondo Jungtinėse Valstijose (The National Trust for Scotland Foundation USA) už visą „Svetimšalės“ seriją ir jos sukeltą susidomėjimą Škotija.
TV serialas
Serialo „Svetimšalė“ (Outlander) premjera įvyko 2014 m. rugpjūtį. Per dešimt metų sukurti 7 sezonai sulaukė didžiulio populiarumo. 2024 arba 2025 m. pasirodysiantis aštuntasis sezonas bus paskutinis.
Viena sėkmingiausių knygų serijų literatūros istorijoje: visame pasaulyje parduota daugiau nei 50 milijonų egzempliorių.
Dvidešimt metų Klerė Randal saugojo savo paslaptis. 1968 metais ji grįžta į didingas miglose skendinčias Škotijos Aukštumas su jau suaugusia dukterimi Briana. Čia Klerė ketina atskleisti tiesą, tokią pat stulbinamą kaip ir ją nulėmę įvykiai: apie senovinio akmenų rato paslaptį, meilę, nugalinčią laiko ribas, ir apie Džeimį Freizerį, dėl kurio ji kitados atsisakė savojo šimtmečio saugumo.
Klerė nori išsiaiškinti, koks buvo jos didžiosios gyvenimo meilės, likusios XVIII amžiuje, likimas.
Tikėdamasi rasti atsakymus ji mintimis grįžta į praeitį, į intrigų knibždantį Paryžių, kur tenka susidurti su jakobitų sukilimo grėsme, kovoti už savo kūdikio ir mylimojo gyvybę.
Diana Gabaldon (g. 1952) – „Svetimšalės“ serijos autorė. Jos knygas yra išleistos 42 šalyse 38 kalbomis. „Svetimšalės“ seriją sudaro 9 knygos. 2014 m. pagal jas pradėtas kurti televizijos serialas sulaukė didelio populiarumo.
2011 m. knyga „Laumžirgis gintare“ Lietuvoje buvo išleista dviem dalimis, pavadinimu „Svetimšalė. Meilės labirinte“, 3 ir 4 dalys.
„Triumfas! Nuostabus, labai paveikus pasakojimas, kur susipina istorija ir mitai, o jo esmė – gyvastinga, karšta meilė...“
Nora Roberts
„D. Gabaldon tiesiog gimusi būti rašytoja. Puslapiai verčiasi patys.“
The Arizona Republic
Knygos apdovanojimai
1991 m. RITA Award (Amerikos romantinių rašytojų sąjungos (RWA) pagrindinis prizas – Metų knyga) už pirmą serijos knygą „Svetimšalė“.
„Anoniminių romantikų“ apdovanojimas (Romance Readers Anonymous Awards) 1996 m. už pirmą „Svetimšalės“ serijos knygą.
Pirmą vietą „New York Times“ bestselerių sąraše pasiekė visos 9 „Svetimšalės“ serijos knygos.
Apdovanojimai autorei
2022 m. „Didžiojo škoto“ prizas (Great Scot Award) Dianai Gabaldon, skirtas Nacionalinio Škotijos fondo Jungtinėse Valstijose (The National Trust for Scotland Foundation USA) už visą „Svetimšalės“ seriją ir jos sukeltą susidomėjimą Škotija.
TV serialas
Serialo „Svetimšalė“ (Outlander) premjera įvyko 2014 m. rugpjūtį. Per dešimt metų sukurti 7 sezonai sulaukė didžiulio populiarumo. 2024 arba 2025 m. pasirodysiantis aštuntasis sezonas bus paskutinis.