Tarptautinio pripažinimo sulaukusiuose norvegės Herbjørg Wassmo romanuose „Dinos knyga“ ir „Laimės sūnus“ atskleidžiamos skausmingos Grenelvų giminės atstovų – Dinos ir jos sūnaus Benjamino – istorijos. Trečioje šios nepakartojamos sagos knygoje „Karnos kraitis“ visos istorijos susipina ir virsta Karnos, Benjamino dukros ir Dinos anūkės, gyvenimo pasakojimu.
Karna leidžia dienas močiutės ir tėčio gimtinėje – Reinsneso ūkyje. Dinos laikais klestėjęs ūkis dabar merdi vis labiau gožiamas sparčiai augančio Stranstedo miestelio šešėlio. Nors Karna nėra mačiusi Dinos, močiutė ją dažnai aplanko mintyse, o tokie apsilankymai baigiasi nuomario priepuoliu. Tačiau vieną dieną Reinsneso ūkį supurto neįtikėtina žinia – Dina grįžta! Vyresnė ir lieknesnė, bet tokia pat užsispyrusi ir išsaugojusi norą viską valdyti bei kontroliuoti. Močiutės pasirodymas pakeičia ne tik Karnos, bet ir daugelio kitų žmonių gyvenimus, tik ne visos permainos atneša laimę.
Herbjørg Wassmo yra viena populiariausių autorių Norvegijoje. 1986 m. rašytoja apdovanota Šiaurės šalių tarybos premija. Jos knygos išverstos į daugelį kalbų, o garsiausi jos kūriniai – trilogija „Dinos knyga“, „Laimės sūnus“, „Karnos kraitis“.
Eragonas su savo drakone Safyra išgelbėjo sukilėlius nuo žiauriojo Imperijos valdovo Galbatorikso armijos, bet dabar jam reikia keliauti į elfų sostinę Elesmerą ir tobulinti Drakonų Raiteliui būtinus įgūdžius. Iš pirmo žvilgsnio kelionė atrodo kupina naujų atradimų ir smagių nuotykių, tačiau Eragonui reikia saugotis, nes kiekviename žingsnyje jo tyko pavojai ir išdavystės. Niekas nevyksta taip, kaip atrodo iš pirmo žvilgsnio. Ar jis gali kuo nors pasitikėti?
O štai jo pusbrolis Roranas turi stoti į naują kovą – gali būti, kad tai sukels Eragonui dar didesnį pavojų.
Ar pavyks Galbatoriksui užgniaužti priešininkus? Ar Eragonui pavyks išsaugoti savo gyvybę?
2-oji „Paveldėjimo“ ciklo dalis. Ciklas lyginamas su J. R. R. Tolkieno knygomis ir visame pasaulyje mėgstamas ne tik vaikų ir jaunimo, bet ir suaugusiųjų.
Būdamas penkiolikos amerikietis Christopheris Paolinis baigė mokyklą ir pradėjo rašyti knygą „Eragonas“, kuri ir tapo pirmąja „Paveldėjimo“ dalimi. Devyniolikos jis jau buvo žymus ir pateko į Guinnesso rekordų knygą kaip jauniausias knygų ciklo, tapusio bestseleriu, autorius. Pagal „Eragoną“ pastatytas kino filmas.
Jaunimui nuo 12 metų
Eragonas tik prieš kelis mėnesius pirmą kartą ištarė senosios kalbos žodį „brisingr“ – ugnis. Jis ne tik išmoko tarti burtažodžius – visas jo gyvenimas pasikeitė. Per didelį mūšį su Imperijos kariuomene Degančiose Lygumose Eragonas su drakone Safyra vos išnešė sveiką kailį. Bet Raitelio ir jo drakonės laukia dar daugiau nuotykių – pasirodo, Eragonas pridalijęs daugybę pažadų, o visus juos dabar sunku tesėti.
Eragonas turi laikytis pusbroliui Roranui duotos priesaikos: padėti iš Galbatorikso gniaužtų išvaduoti Rorano mylimąją. Bet Eragonas pažadėjęs pagelbėti ir kitiems. Vardenai, elfai ir nykštukai kliaujasi jo gebėjimais ir galia. Tarp sukilėlių prasideda neramumai, o už kiekvieno kampo tyko pavojai. Eragonas turi apsispręsti. Jis blaškysis po visą Imperiją ir net už jos sienų, sprendimai reikalaus milžiniško pasiaukojimo...
Eragonas – didžiausia šalies viltis nuversti žiaurų valdovą. Ar paprastam vaikinukui iš kaimo pavyks suvienyti sukilėlius ir įveikti karalių?
3-ioji „Paveldėjimo“ ciklo dalis. Ciklas lyginamas su J. R. R. Tolkieno knygomis ir visame pasaulyje mėgstamas ne tik vaikų ir jaunimo, bet ir suaugusiųjų.
Būdamas penkiolikos amerikietis Christopheris Paolinis baigė mokyklą ir pradėjo rašyti knygą „Eragonas“, kuri ir tapo pirmąja „Paveldėjimo“ dalimi. Devyniolikos jis jau buvo žymus ir pateko į Guinnesso rekordų knygą kaip jauniausias knygų ciklo, tapusio bestseleriu, autorius. Pagal „Eragoną“ pastatytas kino filmas.
Jaunimui nuo 12 metų
Dar visai neseniai Eragonas buvo vargšo ūkininko sūnus. Dabar jis – Drakono Raitelis, skriejantis ant drakonės Safyros. Jie patyrė daug pavojingų išbandymų, o dabar jų laukia žūtbūtinė kova – jiems teks akis į akį stoti su pačiu tironu Galbatoriksu. Eragonas ir jo drakonė privalės sukaupti visas jėgas – nes jie vieninteliai gali įveikti žiaurųjį valdovą. Šįkart nuo jų narsos ir sumanumo priklausys visos karalystės likimas... Antros galimybės nebus.
Ar Eragonui ir jo drakonei pavyks išvaduoti Elageziją iš blogio gniaužtų ir atstatyti teisingumą? Kokią kainą teks už tai sumokėti?
Kvapą gniaužianti istorijos pabaiga!
4-oji „Paveldėjimo“ ciklo dalis. Ciklas lyginamas su J. R. R. Tolkieno knygomis ir visame pasaulyje mėgstamas ne tik vaikų ir jaunimo, bet ir suaugusiųjų.
„Skaitykime tik tas knygas, kurios kanda ir gelia. Jeigu knyga nesukrečia kaip smūgis per galvą, kam išvis ją skaityti? Knyga turi būti kirvis, galintis prakirsti užšalusį ežerą mūsų viduje.“
– Kafka
„Tekstas“ (2017) – pirmas Dmitry’aus Glukhovsky’io knygos „Metro“ autoriaus, realistinis romanas – trilerio ir dramos sankirta, pasakojanti skaudžią „mažojo žmogaus“ istoriją. Iš F. Dostojevskio žinome schemą „nusikaltimas–bausmė“. D. Glukhovsky’is pateikia mums naują: „bausmė–nusikaltimas–bausmė“. Bet ar ji leidžia likti žmogumi?..
2016 metai, Maskva. Ilja Goriunovas po septynerių kalėjime praleistų metų grįžta namo. Tačiau viskas yra ne taip, kaip tikėjosi. Jo motina mirė nuo širdies smūgio likus dienai iki jo grįžimo, mergina jau seniai su kitu. Nusivylęs Ilja malšina savo sielvartą alkoholiu, o vieną dieną nueina atkeršyti tyrėjui, neteisingai jį pasodinusiam už grotų, – užmuša jį ir pasiima jo išmanųjį telefoną.
Technologijos keičia žmonių santykius, o išmanusis telefonas tampa antruoju „aš“. Jame tarsi apsigyvena savininko siela. Turėdamas svetimą telefoną gali gyventi to žmogaus gyvenimą ir net jį režisuoti, nors tas gyvenimas... jau tik telefone.
2019 m. romanas buvo ekranizuotas, scenarijų parašė pats D. Glukhovsky‘is i ir gavo už jį apdovanojimą Prancūzijoje. Filmas pelnė net keturis „Auksinius erelius“ (Rusijos nacionalinė kino premija).
Dmitry Glukhovsky, lnstagram – @glukhovsky
Dmitry Glukhovsky, Twitter – @glukhovsky
Dmitry Glukhovsky, Facebook – @glukhovskybooks
Jaunimui nuo 13 m.
Turėjau du gyvenimus: tikrąjį, kurio nemėgau, ir virtualų, kuriuo žavėjausi, bet jį už mane gyveno kiti. Taigi, atėjo diena, kai pasakiau sau, kad šiuos gyvenimus sujungsiu, ir užsibrėžiau tikslą tapti influencere.
Ko reikia, kad taptum influencere? Pirma, labai norėti. Antra, rizikuoti. Tuomet išgyventi. Ir, be abejo, priimti žaidimo taisykles. #aistragyventi #nesustabdoma #įžvaigždes #nerealirealybė #kojūsnorit #kurdraugai #vakarėlisikiryto #užkariautipasaulį #keliobeieškant 412 325 Patinka
Šešiolikmetė Nadia trokšta būti socialinių tinklų žvaigždė, bet per dvejus metus surinko vos tūkstantį sekėjų. Dabar dėl tikslo ji pasiryžusi padaryti viską – pirkti sekėjus, meluoti, numoti ranka į mokslus, paaukoti net šeimą ir draugus.
Sėkmė aplanko. Merginai atsiveria nepaprastai žavus ir dėmesiu svaiginantis influencerės gyvenimas, bet netrukus paaiškėja, kad jis turi ir savo tamsiąją pusę.
Víctor Panicello – žymus ispanų vaikų ir paauglių rašytojas, įvertintas daugybe reikšmingų premijų. Tai pirmasis autoriaus kūrybos vertimas į lietuvių kalbą.
„Laukinių gėlių kalvos“ ir „Žaliųjų krioklių viešbučio“ autorės romanas „Žarijų sala“ – tai kupinas intrigos ir netikėtų siužeto vingių pasakojimas apie dvi moteris, gyvenusias skirtingais šimtmečiais, ir seną vilą Australijoje, išsaugojusią ne vieną tolimos praeities paslaptį.
1891-ieji. Tilės Kirkland vos kelis mėnesius trukęs nelaimingas santuokinis gyvenimas užsibaigia siaubinga nelaime. Tilė sukrėsta, ją persekioja slogus kaltės jausmas, todėl ji pabėga į kitą pasaulio kraštą, į Australiją. Jai pasisekė, gavo darbą Mortono įlankos Žarijų saloje; tapo ne pagal metus protingos tenykščio kalėjimo viršininko dukrelės Nelės guvernante. Tilė supranta – norėdama pradėti naują gyvenimą saloje, turi gerai slėpti savo praeitį. Tik ji nepastebi, kad Nelė akylai stebi kiekvieną jos žingsnį ir viską užsirašo, savo dienoraščio lapus sukaišiodama į viso jų didelio seno namo plyšelius.
2012-ieji. Bestselerių autorę Niną Džouns ištinka kūrybinė krizė, jai niekaip nepavyksta užbaigti savo knygos. Lyg to būtų negana, Niną persekioja atkakli žurnalistė, kamantinėdama apie šios prosenelę. Priremta aplinkybių, Nina atvyksta į senus šeimos namus Žarijų saloje. Moteris viliasi tarp laiko paliestų „Starvoterio“ vilos sienų iš naujo pasisemti įkvėpimo.
Ir Tilė, ir Nina, nepaisant to, kad gyveno skirtingais laikais, galiausiai suprato, kad yra paslapčių, kurios anksčiau ar vėliau iškyla aikštėn, ir kad rastum laimę, turi išmokti klausyti savo širdies.
................................................................................................................................
„Perskaičius šį romaną, dažnam atminty išliks spalvingi Australijos pakrančių aprašymai.“
„Kirkus Reviews“
Jaunimui nuo 14 metų
Stulbinanti „Alisos Stebuklų šalyje“ priešistorė
Gerokai prieš tapdama tikra Stebuklų šalies nelaime – liūdnai pagarsėjusia Širdžių Karaliene – ji buvo tiesiog mergina, kuri troško meilės.
Ketrina gali didžiuotis, kad yra viena geidžiamiausių merginų Širdžių Karalystėje, kuriai neabejingas net svajonių jaunikis Širdžių Karalius, tačiau ją domina ir džiugina visai kas kita. Ši puiki konditerė su geriausia drauge svajoja atidaryti nuosavą kepyklėlę. Aišku, jos motina apie tai nenori nė girdėti, dukteriai ji numačiusi kitokį likimą – kelią į karalienės sostą.
Pokylyje Ketė sutinka paslaptingą gražuolį rūmų juokdarį Džestą, jis iškart jai krinta į akį. Rizikuodama užsitraukti karaliaus nemalonę ir supykdyti tėvus, ji pradeda slapta su juo susitikinėti. Užuot paklususi tėvams, Ketė norėtų susieti savo likimą su mylimuoju. Bet šalyje, kurioje klesti stebuklai, kur esama pakvaišėlių ir pabaisų, viskas ne taip paprasta.
M. Meyer meistriškai įpina tamsos ir šviesos, likimo ir laisvos valios, meilės ir neapykantos gijas į nepamirštamą istoriją, kaip jauna mergina, svajojanti apie tikrąją meilę ir laisvę, virsta kraugere Širdžių Karaliene, įsakinėjančia nukirsti galvą kone kiekvienam savo valdiniui. Ši knyga išties verta jūsų dėmesio.
Iš žurnalo „School Library Journal“ žvaigždute įvertintos recenzijos
Čia nieko nėra tikra ir viskas yra tiesa.“ – Jim Carrey
Susipažinkite su Jimu Carrey‘iu. Žinoma, jis yra beprotiškos sėkmės sulaukusi ir mylima kino žvaigždė, besimaudanti turtuose ir garbėje, – bet vienišas. Galbūt geriausi jo laikai jau praėjo. O gali jis netgi... priaugo svorio? Išmėgino įvairias dietas, pakeitė kelis guru, glostinėja Izraelio specialiųjų užduočių tarnyboje „Mossad“ išdresuotus savo sarginius šunis, bet niekas neprasklaido tuštumos ir nuobodulio debesies. Netgi išmintingas gero draugo, aktoriaus ir dinozaurų kaukolių kolekcionieriaus Nicolaso Cage‘o patarimas nesustabdo Carrey‘io nuosmukio.
Bet tada Jimas sutinka Georgie: aikštingą aktoriukę, savo gyvenimo meilę. Ir padedamas scenaristo Charlie‘io Kaufmano pradeda ruoštis vaidmeniui naujame filme, kuris praplečia ribas ir gali atskleisti dar visiškai nematytą jo pusę, – pagaliau „Oskaras“ ranka pasiekiamas! Reikalai taisosi!
Bet visatos planai kitokie.
Knygoje „Memuarai ir misinformacija“ Jimas Carrey‘is ir Dana Vachon dėsto linksmą pasakojimą apie vaidybą, agentus, garsenybes, draugystę, meilę, priklausomybę nuo aktualumo, vidines ir išorines apokalipses, baimę, kad tave pamirš, mūsų „vieną bendrą sielą“, Kanadą ir katastrofišką pasaulio pabaigą. Iš to išėjo bebaimis pusiau autobiografinis romanas, drąsi asmens dekonstrukcija, tokia juokinga Holivudo parodija, kad tiesiog griūk negyvas.
Trokšdama rasti tavyje užuovėją, nepastebėjau, kad tu esi audra. Kad nuo tavęs turėjau ieškoti užuovėjos.
Bet kas gi nori gyventi užuovėjoje nuo audrų?
Spalvingų drobių autorė Frida Kahlo, kurios gyvenimas dar spalvingesnis, išsiskiria iš garsiausių, ekstravagantiškiausių menininkų. Tiesiai, nedvejojant rėžiami žodžiai, išraiškingos manieros, kunkuliuojantis jausmingumas ir kiekvienas per nelaimingą atsitikimą suluošinto kūno judesys rodo, kad tai moteris, kurios negąsdina nei gyvenimas, nei mirtis.
Ji keikiasi kaip vežikas, mirksta tekiloje, mėgsta kaišytis plaukus gėlėmis, kalbėti apie seksą be užuolankų ir dalyvauti audringuose vakarėliuose. Ji dievina tapybą ir tapo savo gyvenimą. Tačiau jos visatos centras – Diegas Rivera, gyvenimo meilė ir garsiausias Meksikos dailininkas. Jis – saldžiausia jos palaima ir prakeiksmas, jos laimė ir gniuždantis sielvartas. Jis jai – viskas. Jos spalvų spalva.
Claire Berest drąsiai margina knygos puslapius legendinės Fridos ir Diego meilės istorijos spalvomis: nuo įsiskverbiančio mėlio, naktyje išnykstančios plieno mėlynos, ūmios ir šaižios laužo raudonos, šerkšnu kvepiančios ir šviežio sviesto geltonos iki pelenų pilkos – Fridos gyvenime nieko nėra juodo, tikrai nieko. Tai pasakojimas apie atskirai egzistuoti negalinčius ir nuo buvimo drauge kenčiančius mylimuosius, apie jų įspūdingą kūrybą, apie komunistų veiklą Meksikoje, kapitalizmą Amerikoje ir siurrealizmą Europoje.